Bohužel se nám zatím nepodařilo vytvořit takovou logiku zpracování GP v GEUSu, abychom uživatele od znalosti této problematiky z větší části "odstínili", tedy aby si program téměř vždy poradil sám - automaticky.
Abychom přiblížili proč, uvedeme zde typický příklad řešení, kdy dělím původní hranici, která je dána body s KK[8] (viz náhled kresby se zobrazením KK), což je situace, která má podle nové vyhlášky jiné možnosti řešení, než měla dosud:
•Body mapy 2936 a 2934 mají KK[8] a nikdy na nich nebylo měřeno, tedy nemají souřadnice polohy. V terénu jsem zaměřil nové body 4 a 5, které definují například hranici, které dělí parcelu, na jejímž obvodu jsou body 2936 a 2934.
•Body 4 a 5 jsem zobrazil mapě a mám "štěstí", body 2936 a 2934 natolik odpovídají skutečnosti v terénu, že mnou zaměřený bod 4, leží v mapě do 1 metru od linie, tedy vše je v odchylkách.
•Nyní nastupuje problém se "souhlasným prohlášením" a rozhodnutím, zda nedochází k "hrubému narušení logických vztahů okolního polohopisu". Pokud totiž k bodu mám "souhlasné prohlášení" (případně nějakou analogickou situaci), měl bych linii mezi body 2936 a 2934 zrušit a nově ji nakreslit přes skutečnou polohu bodu 4 (v obrázku je -4 kvůli popisu situace níže), bod 4 tedy bude v mapě zobrazen na své skutečné poloze v terénu a bude mít KK[3]. Tedy v mapě dojde k zalomení hranice, která je v terénu přímkou a já musím rozhodnout zda nedojde "hrubému narušení logických vztahů okolního polohopisu" (viz odst. 16.26 přílohy vyhlášky). Pokud se rozhodnu, že "ano", musím spočítat obraz bodu 4 jako vyrovnání jeho skutečné polohy (bod -4 v obrázku) na původní linii, kresba mapy pak povede přes obraz bodu 4 (s KK[0]) a do VFK se bude ještě exportovat poloha bodu s KK[3]. Toto asi nikdy nebude umět žádný program rozhodnout automaticky.
•Pokud k bodu 4 "souhlasné prohlášení" od vlastníka sousední parcely nemám, nastávají opět dvě stejné možnosti. Pokud původní hranici zruším a nakreslím ji rovnou přes skutečnou polohu bodu 4, znamená to, že jsem se rozhodl, že nedochází k "hrubému narušení logických vztahů okolního polohopisu" a bod bude do VFK exportován do SPOL i SOBR se stejnými souřadnicemi a KK[8] bude mít uveden v SOBR. V zásadě to může vypadat, že jsem pohnul výměrou sousedního pozemku, ale ten má na svém obvodu body KK[8], tedy kvalitu výměry "0" a tedy opravdu mohu prohlásit, že k "hrubému narušení..." nedošlo. Pokud spočtu jako obraz bodu 4 jeho průsečík s původní hranicí a ten použiji pro kresbu mapy, tak jsem použil také správné řešení, kdy jsem obraz bodu ponechal přesně na původní hranici, protože mu stejně zůstává KK[8] pro GPU. Je možné, že KÚ časem v této oblasti své požadavky upřesní, ale pravděpodobnější je, že budou stále jen odkazovat na odstavce 16.25 a 16.26 přílohy vyhlášky, z kterých by řešení těchto situací mělo vyplývat.
•Zatím jsme pominuli, jak jsme z měřeného bodu 4 v terénu dostali souřadnice jeho obraz a polohy.
•Ihned po výpočtu (třeba polární metodou dávkou ze souboru totální stanice) se bod ve výkresu zobrazí svou polohou a číslem bodu (+). Pokud nepotřebuji pro kresbu mapy vytvořit různé souřadnice polohy a obrazu, mohu rovnou pokračovat kreslením mapy a vše spojovat rovnou na bod 4. Pokud však potřebuji vytvořit jiné souřadnice obrazu bodu (zde výpočtem průsečíku přímek nebo vyrovnáním bodu do přímky), musím si nejdříve přesunout bod do SPOL, vlastně ho jen označím tím, že mu před číslo bodu dám (-), tedy ho vlastně "přečísluji do místní soustavy" (viz práce se seznamem souřadnic). K tomu program GEUS nově obsahuje funkci Body - Přečíslovat vybrané do místní a zpět. Tato funkce zajistí nejen přečíslování bodu v grafice a seznamu souřadnic, ale bod také přesune do nastavené vrstvy a změní mu barvu dle nastavení, viz Dvojí souřadnice v GEUSu.
• Dále tedy pokračujeme výpočtem průsečíku přímek (ovšem pro tento výpočet musím mít vloženou linii na body -4 a 5, kterou však musím smazat, protože pak budu kresbu mapy spojovat z bodu 5 na bod 4 ležící přímo na původní přímce 2936 - 2934 ).
•Jak je vidět v obrázku výpočtu průsečík přímek lze zvolit automatické určení kvality bodu dle vstupních bodů přímek. V tomto případě se jedná o průsečík linie měřených bodů s KK[3] a linií mapy s KK[8], výsledný průsečík má tedy KK[8]. GPU parcely tedy nadále povede po původní hranici s KK[8]. V obrázku má sice bod 5 mínus, ale pokud je uvnitř parcely jednoho vlastníka, tak by mohl zůstat bez mínus, protože SOBR i SPOL bude mít shodné.
V této kapitole jsme tedy pouze naznačili, jakým způsobem se program GEUS vyrovnává s dvojími souřadnicemi. Podrobný popis všech možných situací naleznete dále (případně budou situace postupně doplňovány tak, jak ně budeme v praxi narážet).